Demográfiai tényezők hatása a fogyasztói élelmiszer-pazarlásra = Effect of demographic factors on consumer food waste - Bódi Barbara (Élelmiszervizsgálati közlemények, 2015)
A fogyasztói élelmiszerpazarlás hazánkat is érintő társadalmi és gazdasági probléma, amely enyhítésében a szemléletformálás kulcsszerepet játszik. Fontos hangsúlyozni ugyanakkor, hogy a jó gyakorlatok kockázatmentes elterjesztéséhez megfelelő élelmiszerlánc-biztonsági szakmai alapokra is szükség van. A Nemzeti Élelmiszerlánc-biztonsági Hivatal ezért e kérdésben közvetlenül is érintett, amely indokolta, hogy közvetlen adatgyűjtést végezzünk e területen. A szakmai program első elemeként országos reprezentativitásé fogyasztói felmérést folytattunk le 1006 fő személyes megkérdezésével. Kereszttáblás elemzések segítségével azonosítottuk azokat a legfőbb demográfiai tényezőket, amelyek élelmiszerpazarlásra gyakorolt hatása számottevő. Ezek alapján a prevenciós kampányok kiemelt célcsoportjaiként tekinthetünk a férfi fogyasztókra, a 30-as korosztályra, illetve a magasabb jövedelemmel rendelkező háztartásokra. A rendelkezésünkre álló adatok további elemzésével azonosítani kívánjuk az előbb említett potenciális célcsoportok szokásait, attitűdjeit is, aminek eredményeit hatékonyan hasznosíthatjuk a probléma kezelésében részt vevő más szakmai és civil szervezetekkel közösen a közeljövőben tervezett szemléletformáló kampányok során. Consumer food waste is a social and economic problem affecting our country as well, and in alleviating this problem, raising awareness plays a key role. At the same time, it is important to emphasize that for risk-free spreading of good practices, proper professional basis in food chain safety are needed. Therefore, the National Food Chain Safety Office is directly involved in this issue, justifying direct data collection by us in this area. As the first element of the professional program, a consumer survey of nationwide representative was performed by conducting personal interviews of 1006 people. Main demographic factors with significant effect on food waste were identified using crosstab analysis. Based on the results, male consumers, people in their thirties and higher income households can be considered priority target groups of prevention campaigns. By analyzing available data further, we wish to identify the habits and attitudes of the above-mentioned potential target groups, the results of which can be used effectively in awareness raising campaigns planned for the near future, together with other professional and non-governmental organizations participating in the management of the problem.